Гігієнічна оцінка рівнів захворюваності населення Запорізької області від інтенсивності забруднення атмосферного повітря - Гонтаренко, Е.; Дранівська, А. (Запорізький національний університет, 2016)
Забруднення навколишнього природного середовища, нераціональне природокористування та антропогенний тиск на довкілля представляють собою важливий чинник виникнення надзвичайних ситуацій, погіршення умов життєдіяльності і зростання захворюваності населення. Проблема встановлення причинно-наслідкових зв’язків між станом навколишнього середовища і здоров’ям населення є однією з провідних серед соціальних задач, а досвід її вирішення в розвинених країнах світу доводить її актуальність і гостру необхідність включення в систему державного управління природоохоронною діяльністю. Під впливом антропогенної діяльності людини до атмосферного повітря потрапляють різного роду забруднювачі, внаслідок чого формуються негативні тенденції у способі життя та погіршенні здоров’я. За добу людина вдихає близько 12-15 м3 кисню, а виділяє приблизно 580 л вуглекислого газу. Тому атмосферне повітря є одним з основних життєвоважливих елементів навколишнього середовища. Забрудненість атмосфери, особливо у великих містах, досягла небезпечних для здоров’я людей розмірів. У зв’язку з цим в літературі часто згадуються катастрофічні випадки отруєння людей в долині Маас (Бельгія), в місті Донорі (США), в Лондоні, Лос-Анджелесі, Пітсбурзі та інших великих містах не тільки Західної Європи, але і в Японії, Китаї, Канаді, Росії . Мета роботи. Вивчити захворюваність населення Запорізької області в залежності від інтенсивності забруднення районів, які ранжирували за показником щільності викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (тис.т на км2) від стаціонарних джерел за період 2000-2014 рр.
Keywords: тези доповідей