Актуальні питання діагностики та лікування папілярного раку щитоподібної залози на тлі аутоімунного тиреоїдиту - Завгородній, Сергій Миколайович; Зимня, Катерина Олександрівна; Рилов, Андрій Іванович; Данилюк, Михайло Богданович; Кубрак, Михайло Анатолійович; Zavhorodnyi, S. M.; Zymnia, K. O.; Rylov, A. I.; Danyliuk, M. B.; Kubrak, M. A.; Завгородний, С. Н.; Зимняя, Е. А.; et al. (Запорізький державний медичний університет, 2020)
Сучасні дослідження показують, що при папілярному раку щитоподібної залози (ПРЩЗ), який асоційований з аутоімунним тиреоїдитом (АІТ), визначають більше малігнізованих вузлів. Однак не досліджено, як саме АІТ впливає на розвиток і перебіг папілярного раку щитоподібної залози. Мета роботи – визначити частоту аутоімунного тиреоїдиту при папілярному раку щитоподібної залози та дослідити частоту його метастазування. Матеріали та методи. Здійснили ретроспективний аналіз 63 історій хвороби пацієнтів із діагнозом ПРЩЗ, які отримували лікування в хірургічному відділенні ТОВ «ВІЗУС» із січня 2018 до грудня 2019 року. Середній вік пацієнтів – 53,1 ± 10,4 року. Серед хворих було 56 (88,9 %) жінок і 7 (11,1 %) чоловіків. Усі пацієнти отримали хірургічне лікування. Критерій залучення в основну групу – виявлення під час патогістологічного дослідження ПРЩЗ та АІТ – 33 (52,4 %) пацієнти. У групу порівняння включили пацієнтів із ПРЩЗ без АІТ – 30 (47,6 %). Результати. Гіпотиреоз виявили в 5 (15,2 %) осіб основної групи, в решти хворих – 28 (84,8 %) – діагностували еутиреоз. Усі пацієнти групи порівняння – 30 (100 %) – були у стані еутиреозу. Підвищення рівня антитіл до тиреопероксидази (АТ-ТПО) визначили в 14 (42,4 %) осіб основної групи, підвищення цього показника в пацієнтів групи порівняння не виявили. Зміни ультрасонографічних характеристик паренхіми щитоподібної залози, що властиві для АІТ, встановили в 13 (39,4 %) осіб основної групи та у 9 (30,0 %) осіб групи порівняння, p = 0,3714. За результатами цитологічного дослідження пунктатів вузлів щитоподібної залози, фолікулярну неоплазію виявили в 6 (18,2 %) пацієнтів з основної групи та у 2 (6,7 %) осіб групи порівняння, р = 0,0473. За результатами патогістологічного дослідження, поєднання ПРЩЗ з АІТ виявили у 33 (52,4 %) пацієнтів. Метастазування раку в регіональні лімфовузли спостерігали в 14 (42,4 %) пацієнтів з АІТ та у 10 (33,3 %) із групи порівняння, р < 0,0356. Висновки. Результати ультразвукового дослідження, тонкоголкової аспіраційної пункційної біопсії та визначення рівня тиреоїдних гормонів у крові недостатньо інформативні для встановлення діагнозу АІТ. Зміни паренхіми щитоподібної залози, що властиві для АІТ, ускладнюють діагностику злоякісних новоутворень. Частота метастазування ПРЩЗ, яка має перебіг на тлі АІТ, – вища, ніж без нього. Recent studies have shown that papillary thyroid cancer (PTC) associated with autoimmune thyroiditis (AIT) has a higher percentage of malignant nodes. However, it has not been studied how AIT affects the development and course of PTC. The aim was to determine the incidence of autoimmune thyroiditis in papillary thyroid cancer and study the frequency of its metastasis. Materials and methods. A retrospective analysis of 63 case histories of patients diagnosed with PTC who received treatment in the Surgery Department of “VIZUS” LLC from January 2018 to December 2019 was performed. The mean age of the patients was 53.1 ± 10.4 years. There were 56 (88.9 %) women and 7 (11.1 %) men among the patients. All the patients underwent surgical treatment. An inclusion criterion for the main group was pathohistologically confirmed PTC and AIT – 33 patients (52.4 %). The comparison group included patients with PTC without AIT – 30 (47.6 %). Results. Hypothyroidism was detected in 5 (15.2 %) persons of the main group, and the other patients were diagnosed with euthyroidism – 28 (84.8 %). All the comparison group patients – 30 (100 %) were in a state of euthyroidism. Elevation of antibodies to thyroperoxidase (AT-TPO) was found in 14 (42.4 %) persons in the main group, while no increase in this indicator was found among the comparison group patients. The specific to AIT changes in the ultrasonographic characteristics of the thyroid parenchyma were detected in 13 patients (39.4 %) of the main group and in 9 (30.0 %) patients of the comparison group, P = 0.3714. Following the cytological examination results of thyroid nodule aspirates, follicular neoplasia was detected in 6 (18.2 %) patients of the main group and in 2 (6.7 %) of the comparison group, P = 0.0473. The pathohistological examination revealed a combination of PTC with AIT in 33 (52.4 %) patients. Cancer metastasis to the regional lymph nodes was observed in 14 (42.4 %) patients with AIT and 10 (33.3 %) patients of the comparison group, P < 0.0356. Conclusions. The results of ultrasound, fine-needle aspiration biopsy and measurement of serum thyroid hormone levels are not sufficiently informative to diagnose AIT. The specific to AIT changes in the thyroid parenchyma impede the diagnosis of malignancies. The metastasis frequency in PTC with coexistent AIT is higher than without it. Современные исследования показывают, что при папиллярном раке щитовидной железы (ПРЩЖ), ассоциированном с аутоиммунным тиреоидитом (АИТ), определяют больше малигнизированных узлов. Однако не исследовано, как АИТ влияет на развитие и течение папиллярного рака щитовидной железы. Цель работы – определить частоту аутоиммунного тиреоидита при папиллярном раке щитовидной железы и исследовать частоту его метастазирования. Материалы и методы. Проведен ретроспективный анализ 63 историй болезни пациентов с диагнозом ПРЩЖ, получавших лечение в хирургическом отделении ООО «ВИЗУС» за период с января 2018 года по декабрь 2019. Средний возраст пациентов – 53,1 ± 10,4 лет. Среди больных было 56 (88,9 %) женщин и 7 (11,1 %) мужчин. Всем больным проведено хирургическое лечение. Критерий включения в основную группу – установление при патогистологическом исследовании ПРЩЖ и АИТ – 33 (52,4 %) пациента. В группу сравнения включены больные с ПРЩЖ без АИТ – 30 (47,6 %) человек. Результаты. Гипотиреоз диагностирован у 5 (15,2 %) пациентов основной группы, у остальных больных – 28 (84,8 %) – эутиреоз. Все пациенты группы сравнения – 30 (100 %) – в состоянии эутиреоза. Повышение уровня антител к тиреопероксидазе (АТ-ТПО) установлено у 14 (42,4 %) лиц основной группы, повышение этого показателя среди пациентов группы сравнения не обнаружено. Изменения ультрасонографических характеристик паренхимы щитовидной железы, присущих АИТ, установлены у 13 (39,4 %) пациентов основной группы, у 9 (30,0 %) больных из группы сравнения, p = 0,3714. По результатам цитологического исследования пунктатов узлов щитовидной железы, фолликулярная неоплазия диагностирована у 6 (18,2 %) пациентов основной группы, у 2 (6,7 %) лиц из группы сравнения, р = 0,0473. По результатам патогистологического исследования, сочетание ПРЩЖ с АИТ отмечены у 33 (52,4 %) пациентов. Метастазирование рака в региональные лимфоузлы наблюдали у 14 (42,4 %) пациентов с АИТ, у 10 (33,3 %) больных из группы сравнения, р < 0,0356. Выводы. Результаты ультразвукового исследования, тонкоигольной аспирационной пункционной биопсии и определения уровня тиреоидных гормонов в крови недостаточно информативны для постановки диагноза АИТ. Изменения паренхимы щитовидной железы, характерные для АИТ, затрудняют диагностику злокачественных новообразований. Частота метастазирования ПРЩЗ, протекающего на фоне АИТ, – выше, чем без него.
Current issues relating to diagnostics and treatment of papillary thyroid cancer with coexistent autoimmune thyroiditis
Актуальные вопросы диагностики и лечения папиллярного рака щитовидной железы на фоне аутоимунного тиреоидита
Завгородній С. М. - ORCID ID: 0000-0003-3082-3406; Зимня К. О. - ORCID ID: 0000-0002-1595-9666;
Keywords: аутоімунний тиреоїдит; папілярний рак щитоподібної залози; autoimmune thyroiditis; papillary thyroid carcinoma; аутоимунный тиреоидит; рак щитовидной железы