Вплив частоти “п’яних днів” на фізичне і психічне благополуччя споживачів алкоголю - Лінський, І. В.; Хаустов, М. М.; Кузьмінов, В. Н.; Мінко, О. І.; Кожина, Г. М.; Гриневич, Є. Г.; Овчаренко, М. О.; Чугунов, Вадим Віталійович; Пострелко, В. М.; Денисенко, М. М.; Плєхов, В. А.; Ткаченко, Т. В.; et al. (My University, 2024)
Мета роботи — вивчення зв’язків частоти «п’яних днів» (ПД) з показниками фізичного і психічного благополуччя обстежених респондентів. В чотирьох реґіонах України (Харківська, Луганська та Запорізька області, а також місто Київ) протягом 2018—2021 років обстежено 1742 особи, які належали до чотирьох груп порівняння: хворі на алкогольну залежність (АЗ) (393 особи); здорові родичі хворих на АЗ (274 особи); представники загальної популяції порівняного з представниками перших двох груп віку (334 особи) і студенти 3 та 4 курсів медичних вишів (741 особа). Основними інструментами дослідження були: опитувальник міжнародного дослідницького консорціуму GENAHTO (Gender, Alcohol, and Harms to Others), шкала для оцінки депресії Hamilton (HDRS), а також тест для оцінки розладів внаслідок вживання алкоголю (AUDIT). Отримані дані обробляли методами математичної статистики (дисперсійний, кореляційний та регресійний аналіз) на комп’ютері за допомогою обчислювальних таблиць Excel 2016 (з пакетом «Аналіз даних»). Показано, що залежність показників фізичного і психічного благополуччя від частоти ПД має нелінійний характер, так що основні їхні зміни відбуваються під час переходу від дворазового до п’ятиразового вживання алкоголю протягом тижня. Встановлено, що строгі тверезниці-жінки мають нижчі самооцінки станів фізичного та психічного здоров’я і водночас вищі показники задоволення життям, ніж строгі тверезники-чоловіки. Таке сполучення ознак можливо свідчить про те, що причини, які утримують таких жінок від вживання алкоголю, пов’язані переважно зі станом їхнього здоров’я (наявністю соматичних або психічних розладів), тоді як у таких чоловіків відмова від алкоголю є наслідком їхніх переконань (зокрема — релігійних), а не стану здоров’я. The goal of the work is to study the relationship between the frequency of “drunken days” (DD) and indicators of the physical and mental well-being of the surveyed respondents. In four regions of Ukraine (Kharkiv, Luhansk and Zaporizhzhia regions, as well as the city of Kyiv), 1742 people were examined during 2018—2021, who belonged to four comparison groups: patients with alcohol dependence (AD) (393 people); healthy relatives of AD patients (274 people); representatives of the general population comparable with the representatives of the first two age groups (334 people) and students of 3 and 4 courses of medical universities (741 people). The main research instruments were the questionnaire of the international research consortium GENAHTO (Gender, Alcohol, and Harms to Others), Hamilton Depression Rating Scale (HDRS), as well as the Alcohol Use Disorders Identification Test (AUDIT). The obtained data were processed by methods of mathematical statistics (variance, correlation and regression analysis) on a computer using Excel 2016 computational tables (with the Data Analysis package). It is shown that the dependence of indicators of physical and mental well-being on the frequency of DD has a non-linear nature, so that their main changes occur when going from two to five times alcohol consumption during the week. It was established that strict female teetotalers have lower self-assessments of their physical and mental health and, at the same time, higher life satisfaction indicators than strict male teetotalers. Such a combination of signs may indicate that the reasons that prevent such women from drinking alcohol are mainly related to their state of health (presence of somatic or mental disorders), while such men’s refusal to drink alcohol is as a result of their beliefs (in particular, religious ones), and not the state of health.
Influence of the frequency of "drunken days" on physical and mental well-being of alcohol users
Keywords: фізичне і психічне благополуччя; алкоголь; частота вживання; регресійний аналіз; гендерні відмінності; physical and mental well-being; alcohol; frequency of use; regression analysis; gender differences